EU Open Source Strategy: Una oportunitat per disputar

La setmana passada la Comissió Europea va anunciar l'“ EU Open Source strategy ”, en el marc de l'anomenat Tech Sovereignty Package. Celebrem aquest anunci perquè evidencia la intenció de la Comissió d’apostar pel programari lliure com una peça clau per assolir la sobirania tecnològica. Aquesta és la primera vegada que el programari lliure ocupa un espai tan central en una llei europea, la qual cosa demostra la importància estratègica que se li dona.

Els elements més destacats i positius pel que fa a l’estratègia són:

🟢 Open Source = Sobirania Tecnològica: La CE afirma que el programari lliure és una condició necessària per assolir la sobirania tecnològica. També explicita la relació entre vendor lock-in i vulnerabilitat estratègica, és a dir que dependre d’un sol proveïdor o tecnologia és una vulnerabilitat tecnològica.

🟢 Sostenibilitat i finançament: Es reconeix la importància i necessitat de finançar el manteniment de projectes de programari lliure a llarg termini. Es preveu invertir 2 Bilions d’euros en els propers anys en polítiques per mantenir i fomentar el programari lliure.

🟢 Programari lliure a l’administració pública: Fomentar la creació d’oficines pel programari lliure (OSPO, en anglès), així com acompanyar i impulsar mesures per la contractació pública de solucions de codi obert.

🟢 Promoure l’educació en programari lliure: El text posa sobre la taula la necessitat d’impulsar programes formatius per desenvolupar les habilitats necessàries per impulsar projectes de programari lliure.

Aquest anunci apunta cap a un canvi de rumb de les polítiques digitals europees en matèria de programari i cloud. Passem d’una submissió absoluta a les corporacions americanes, a entendre la necessitat de desenvolupar una sobirania digital amb el programari lliure com a peça clau. Ara bé, és aviat per determinar la profunditat d’aquest canvi. De moment, la narrativa ha canviat, però hi ha qüestions que queden obertes i molts aspectes millorables, els més destacats són:

🔴 No hi ha obligatorietat d’invertir els diners públics en programari lliure. Simplement, es recomana com a primera opció i es diu que s’impulsaran mesures per fomentar la contractació pública de tecnologies de codi obert. Es perd una oportunitat per forçar que el programari lliure sigui una condició obligatòria en la contractació pública de tecnologia.

🟠 2 Bilions d’Euros per invertir en programari lliure són pocs recursos per poder construir un stack tecnològic alternatiu i sobirà. Es calcula que actualment la despesa europea en programari d’USA és de 264 bilions d’euros anuals.

🔴 Com es concreta el finançament perquè pugui arribar a les comunitats, fundacions i associacions que ens dediquem al manteniment de programari lliure? Sembla que gran part dels diners es mobilitzaran a través del European Competitiveness Fund. Veurem com es gestionen aquests fons. Ens preocupa que es dissenyin de manera que només les grans corporacions tingui la possibilitat d’aconseguir-los. En aquest sentit, cal reconèixer l’estatus d’interès públic de les organitzacions sense ànim de lucre que es dediquen al manteniment de comuns digitals, com és el cas de l’Associació Decidim.

🔴 Falta una mirada global. Que una tecnologia sigui europea no vol dir que contribueixi a la sobirania. Cal que Europa entengui que pot adoptar programari lliure fet a altres parts del món. La sobirania digital no depèn de les latituds on es produeix una tecnologia, sinó de la capacitat real de poder executar, estudiar i modificar lliurement el codi.

Des de Decidim, -juntament amb altres projectes de programari lliure- hem signat una carta oberta a la Comissió Europea per reclamar que la legislació de la UE estableixi, com a requisit vinculant, que totes les contractacions públiques de programari i serveis digitals hagin d'avaluar si existeix una solució de codi obert qualificada abans de considerar una alternativa propietària o privativa.

Aquest és un primer anunci de la Comissió Europea, ara, però, comença un llarg camí legislatiu on es discutiran els detalls i concrecions d’aquesta llei i caldrà continuar pressionant a les instàncies europees. Els lobbies de les grans corporacions tecnològiques ja han aconseguit descafeïnar algunes qüestions d’aquest primer text, cal que les comunitats de programari lliure treballem plegades per fer sentir la nostra veu a Brussel·les.

Tot plegat s’emmarca dins d’una llei que cobreix diferents aspectes del sector tecnològic: l'EU Cloud and AI Development Act (CADA). Per ara, nosaltres ens hem centrat únicament a valorar allò vinculat amb l’estratègia de programari lliure.